Katalógustételek
II.4
A garamszentbenedeki konvent oklevele Lőrinc apát és
a konvent pecsétjével
1232
pergamen , 11 x 24,5 cm
zsinóron függő, természetes színű viasz apáti pecsét,
m.: 45 mm
zsinóron függő, természetes színű viasz konventi pecsét,
átm.: 41 mm
Joahun barsi várjobbágy a többi várjobbágyok beleegyezésével
a garamszentbenedeki konvent előtt rokonainak, Gilianusnak,
Wochnak és Munchurnak örök birtokul négy márka ezüstért
eladja másfél ekényi örökölt földjét Tolmácson a barsi Euche
poroszló közbejöttével. Az oklevelet az apát és a konvent
pecsétjével is ellátták, valamint chirographálták is, a
záradékban pedig megnevezték a monostor magisterét,
Jakabot a királyi kancellária mintájára alkalmazott datum per manus formulában.
Az apát erősen töredékes, mandorla alakú pecsétjén jobbjában
pásztorbotot tartó, álló alak részlete látszik. Majuszkulákkal
írt köriratának maradványa: ...G]RAN[A].
A konvent csaknem teljesen ép, kör alakú pecsétjének képe
templomhomlokzatot ábrázol: két, kváderosztású, kerek torony
között kváderezett, egyenes homlokfal, közepén kapunyílással,
fölötte hegyes tetőzet, csúcsán kereszt. Gyöngysorok közé
foglalt, majuszkulás körirata NE ligatúrával: + S(IGILLVM) CAPITVLI S(AN)C(T)I BENED(I)C(T)I
DE GRANA.
A konvent pecsétjét, amely egyike a legkorábbi ismert
bencés pecséteknek Magyarországon, első ízben egy 1225-ös
oklevél pecsételési záradéka említi (OL Dl 157). A patrónus
képmása helyett, vagy azzal együtt templommodellt ábrázoló
egyházi pecsétforma nem ismeretlen a 13. századi Magyarországon
(Nyitra, Esztergom, Pozsony).
Sz.K . - T .I.
Budapest, Magyar Országos Levéltár, Dl 181 (NRA 4.7.)
Codex diplomaticus Slovaciae I. 283-284;
Györffy I. 481; Takács 1992 , 19.1 sz.;
Solymosi 1996a, 484 és 494.